1. Kik lehetnek konzorciumvezetők az 1. és a 2. Alprojekt esetében?
Kizárólag a közoktatásban tevékenykedő, nevelési-oktatási intézmények. A nevelési-oktatási intézmény fogalmát a Közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX törvény határozza meg. Az idevonatkozó részt idézzük:

20. § (1) A közoktatás nevelő, valamint nevelő és oktató intézményei:
a) óvoda
b) általános iskola;
c) szakmunkásképző iskola, szakiskola (a továbbiakban együtt: szakiskola);
d) gimnázium, szakközépiskola (a továbbiakban együtt: középiskola);
e) alapfokú művészetoktatási intézmény [a továbbiakban b)-e) pont alattiak együtt: iskola];
f) gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézmény;
g) diákotthon és kollégium [a továbbiakban: kollégium; az a)-g) pont alattiak együtt: nevelési-oktatási intézmény].
(2) Gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézmény: a fogyatékosság típusának megfelelően létrehozott óvoda, általános iskola, középiskola, speciális szakiskola, készségfejlesztő speciális szakiskola, előkészítő szakiskola, kollégium.

2. Kik lehetnek konzorciumvezetők, azaz főpályázók a 3. Alprojekt esetében?
Ennél az Alprojektnél nem a szervezeti forma a döntő szempont, hanem a fejleszteni kívánt adatbázis megléte. Nem feltétel viszont, hogy az legyen a főpályázó, aki rendelkezik ezzel az adatbázissal. Pályázatot be lehet nyújtani úgy is, hogy a konzorciumi tagok valamelyike (ez tehát nem feltétlenül a főpályázó) rendelkezik az adatbázissal. Feltétel viszont, hogy mind a főpályázónak, mind pedig a partnereinek non-profit szervezetnek kell lennie. 

3. Hogyan kell értelmezni a “non-profit” megjelölést?
NEM CSAK A KÖZHASZNÚ SZERVEZETEK TARTOZNAK A NON-PROFIT szervezetek körébe! 
Sajnos a hazai szóhasználat teljesen egybemossa, egymással azonosítja a két fogalmat, sőt a közhasznú szervezetek legmagasabb szintű szabályozását jelentő 1997. CLVI. évi törvényt is sok esetben non-profit törvényként emlegetik.
“A gyakorlati életben non-profitként ismert szervezetek rendszere mégis mást jelent, ez jogilag teljes körűen nem definiált. Ugyanakkor magukat a közhasznú szervezeteket sem azonos módon találjuk meg a különböző államháztartási kapcsolatokat (adó, illeték, járulék, hozzájárulás, vám, stb.) megtestesítő, előíró jogszabályokban.
A non-profit szervezetek legalapvetőbb közös jellemzője, hogy létrehozásuk és működésük során vállalkozási, más megfogalmazásban haszonszerzés céljából végzett rendszeres gazdasági tevékenység nem lehet elsődleges cél, alapfeladatuk olyan társadalmi jogos igények kielégítésének segítése, amelyeket az állam nem, vagy csak részben tud felvállalni.
Non-profit szervezeteknek - ami azonban nem minden esetben jelent közhasznú szervezetet, illetve a közhasznú minősítés megszerzésének lehetőségét is – az alábbiak minősülnek:
1.	Társadalmi szervezet
2.	Köztestület, ha a létrehozásáról szóló törvény ezt lehetővé teszi
3.	Alapítvány
4.	Közalapítvány
5.	Közhasznú társaság
A közhasznú szervezetekről szóló törvény megalkotásának célja az volt, hogy meghatározz a hatálya alá tartozó szervek típusait, a közhasznú jogállás megszerzésének, megszüntetésének feltételeit, a közhasznú szervezetek működésének, gazdálkodásának rendjét, a gazdálkodásra vonatkozó nyilvántartások, és a beszámolás szabályait, és rendelkezzen a működés, a vagyonfelhasználás, ezen belül a megszűnés esetére vonatkozó vagyonfelosztás elveiről.”

Talán nem haszontalan, ha mindezeken felül a társadalmi szervezetet definiáló 1989. évi II. törvényt (Az egyesülési jogról) is idézzük ehelyütt: 
A 2§ 3.bekezdés: “Társadalmi szervezet minden olyan tevékenység végezése céljából alapítható, amely összhangban áll az Alkotmánnyal és amelyet törvény nem tilt. Társadalmi szervezet elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenység végzése céljából nem alapítható.”

4. Limitált-e a konzorciumi partnerek száma?
Mivel konzorciumokról van szó, minimum két szervezet szükséges a létrehozásához. Maximális száma nincs a konzorciumi tagoknak, sőt minél szélesebb körű az összefogás, annál sikeresebb lehet a pályázat.

5. Kötelező-e a 10%-os önrész?
Igen, kötelező. Ám önrészként nem csak készpénz számolható el (pénzbeni) hozzájárulás, hanem természetbeni hozzájárulás is. 

6. Mi számolható el természetbeni hozzájárulásként?
A projekt rendelkezésére bocsátott természetbeni hozzájárulás (pl. számítógépek, tanműhely eszközei stb.). A pályázatban be kell mutatni, hogy a hozzájárulás miként szolgálja a pályázatban megjelölt cél megvalósítását és hogy elengedhetetlen a projekt megvalósításának érdekében . Az Önrészre vonatkozó (B2) táblázatban nemcsak a pénzbeni, hanem a természetbeni hozzájárulást is fel kell tüntetni a megfelelő sorban, és olyan részletességgel kell felsorolni a sor tovább bontásával, hogy a természetbeni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátott eszköz egyértelműen beazonosítható legyen. 

7. Hogyan lehet a természetbeni hozzájárulás értékét kiszámítani?
Az intézmény tulajdonát képező és rendelkezésre bocsátott eszköz éves amortizációs összegét és az igénybevétel százalékos arányát kell alapul venni. Sikeres pályázat esetén a projekt megvalósításának folyamán a pénzügyi elszámolásnak részét fogja képezni mind a pénzbeni, mind pedig a természetbeni hozzájárulásként tervezett kiadások bemutatása is. Természetbeni hozzájárulás esetén a szakmai tevékenység során bemutatott igénybevétel és az intézmény gazdasági vezetőjének aláírásával és pecsétjével  hitelesített számítással kell bemutatni a felhasználást és annak értékét. Éppen ezért tanácsos - már a pályázat tervezésekor is - becsült helyett reális összegekkel számolni.